A Phillips-görbe

Hevér Boglárka
IV. évf. gazdálkodási szakos közgazdász

AZ ELMÉLET

A kormányzati beavatkozások két legfőbb és egyben legnehezebb feladata  a munkanélküliek számának vagy az infláció mértékének csökkentése, illetve - ha már elértük - alacsony szinten tartása. A probléma csak az, hogy egyszerre nem javítható mindkét tényező nagysága, mivel fordított arányban állnak egymással. Vagyis az egyik csökkenésével velejár a másik emelkedése. A kormányzat feladata ettől olyan nehéz: a szociális szempontokat szem előtt tartva kell, hogy csökkentse a munkanélküliek számát, vagy érje el az infláció alacsony (pl. 5% alatti) szinten tartását.

A munkanélküliség és az infláció kapcsolatának vizsgálatával először Phillips kezdett el foglalkozni (Makroökonómia, 369–380. oldal)-bár nem az árszínvonalváltozás volt az elemzésének központja, hanem a nominálbérek növekedési ütemét vizsgálta, empirikus adatok felhasználásával. Az Egyesült Királyság 1958 előtti adataiból vonta le következtetéseit, 97 év adatait (1861–1957) számbavéve. Fontos, hogy az adatok közül csak az 1913 előtti eredmények alapján vont le következtetéseket. Az azt követő időszakban ugyanis túl sok volt a politikai, gazdasági megrázkódtatás. A sokkok, átmenetek nem alkalmasak messzemenő következtetések levonására.  Az 1913-as évet megelőző idősorok pontjai alapján meghatározott egy görbét, amely a következő képpen nézett ki.

A függőleges tengely a nominálbérek növekedési ütemét, még a vízszintes tengely a munkanélkülésig rátát takarja. Az ábrán látható, hogy a görbe metszi a vízszintes tengelyt, ez azt jelenti, hogy azon a ponton  a pénzbérek növekedési üteme zérus, vagyis a nominálbérek stabilak. Az empirikus adatok alapján Phillips megállapította, hogy ehhez az állapothoz a munkanélküliségi rátának 6%-os szinten kell lennie. 
Az elmélet és az ábra is azt mondja, hogy a munkanélküliség csökkenése a nominális bérek gyorsabb növekedésével jár együtt. Illetve fordítva.
Mi ennek a jelentősége közgazdasági szempontból? 
Phillips a keynesiánus álláspont mellett érvelt. Ez azt jelenti, hogy a kényszerű munkanélküliség okaként a hiányos árupiaci keresletet határozta meg, a foglalkoztatottság szintjét tehát mindig a munkakereslet határozza meg. 
Nézzük meg azt az esetet, amikor a gazdaságban konjunktúra, növekedés van. Konjunktúra esetén a vállalatok termékei iránt nő a kereslet, azaz nekik is több munkaerőt kell alkalmazniuk, hogy ki tudják elégíteni a megnövekedett igényeket. A munkakereslet növekedése viszont a nominálbéreket is emeli. Tehát a munkakereslet növekedése a nominálbérekkel párhuzamosan emelhető.

Solow és Samuelson (a két Nobel-díjas közgazdász) továbbfejlesztette a modellt. Ők az USA-beli adatokból indultak ki. De nem a nominálbérek és a munkanélküliség közötti kapcsolatot vizsgálták, hanem az infláció és a munkanélküliség között keresték a kapcsolatot. Solow és Samuelson kapott eredmény nagyban hasonlít Phillips-görbéjéhez. A görbe alakja ugyanolyan, de a vízszintes tengelyt nem 6%-nál, hanem 5,5%-nál metszi. Az eltérés oka, hogy az inflációt vetették össze a munkanélküliségi rátával. A különbözőség tehát nem abból fakad, hogy különböző országok adataival dolgoztak. A görbét egy általános képlet megadásával igyekeztek modellezni:
π(t)=m[u(t)],
ahol π az inflációs ráta és (dm/du)≺0, vagyis minél nagyobb a munkanélküliségi ráta, annál alacsonyabb az infláció nagysága, és fordítva.

A módosított Phillips-görbe több segítséget, információt nyújtott a gazdaságpolitika számára. A kormányzat számára világossá vált, hogy egyszerre mindkét tényező csökkentése szinte lehetetlen. Erős döntési dilemmával áll tehát szemben a gazdaságpolitika, ugyanis nincs optimális, jó döntés. A feladat a legkevésbé rossz megtalálása.

Korábban már említettem, hogy konjunktúra idejére jellemző ez a formájú görbe. A fejlődő gazdaságok negatív meredekségű Phillips-görbéjével szemben, a stagnáló gazdaságoknál egy függőleges tengely lesz a Phillips-görbe. Ezt speciálisan stagflációs görbének nevezik. Az elnevezés a stagnálásból és az inflációból ered. 
Mitől lesz függőleges a görbe?
Stagnálás esetén a kereslet állandó, ezzel összefüggésben a munkakereslet sem változik. A munkanélküliség tehát állandó, az infláció ebben az esetben bármekkora mértéket ölthet.

A stagflációs Phillips-görbénél is az infláció van a függőleges tengelyen, még a vízszintesen a munkanélküliség. 
Ez az ábra rövid és hosszú távon ugyanúgy néz ki. 
Érdemes kitérni a "klasszikus" hosszú távú Phillips-görbére. Amely ugyanígy függőleges alakot vesz fel. Miért is?
Tegyük fel, hogy a gazdasgágban magas a munkanélküliség, de alacsony az infláció. A kormányzat célja és feladata ebben az esetben a foglalkoztatottság növelése, vagyis valamilyen módon megpróbálják emelni a keresletet (például kormányzati vásárlásokkal), a munkanélküliség csökkentésével viszont emelkedni fog az infláció, tehát a görbénk mentén elmozdulunk (A pontból B-be).

A magasabb infláció csökkentését kell ezután elérnünk, vagyis csökkentjük a keresletet. Ezzel átkerülünk egy másik, magasabb szintű Phillips-görbére, és így tovább.

A hosszú távú Phillips-görbe tehát függőleges.

A következőkben megpróbálom Magyarországon megnézni, hogy miként alakult a munkanélküliség és az infláció, illetve igyekszem megnézni, hogy milyen formát vesz fel a Phillips-görbe hazánkban.

A munkanélküliség alakulása Magyarországon

Hazánkban a KSH adatai alapján a munkanélküliség a következőképpen alakult.

({{"2001.", 1.`, 143489.`, 98284.`, 91233.`, 63695.`, 396701.`}, {"2001.", 2.`, 147916.`, 101644.`, 94653.`, 64137.`, 408350.`}, {"2001.", 3.`, 143348.`, 99763.`, 92773.`, 63271.`, 399155.`}, {"2001.", 4.`, 136289.`, 96263.`, 88800.`, 61777.`, 383129.`}, {"2001.", 5.`, 130386.`, 92916.`, 85726.`, 59934.`, 368962.`}, {"2001.", 6.`, 126240.`, 90516.`, 81964.`, 60873.`, 359593.`}, {"2001.", 7.`, 125738.`, 89578.`, 79711.`, 67847.`, 362874.`}, {"2001.", 8.`, 119038.`, 84652.`, 75577.`, 65698.`, 344965.`}, {"2001.", 9.`, 118622.`, 84630.`, 75699.`, 65648.`, 344599.`}, {"2001.", 10.`, 113764.`, 81216.`, 74620.`, 60557.`, 330157.`}, {"2001.", 11.`, 113847.`, 81344.`, 76074.`, 57153.`, 328418.`}, {"2001.", 12.`, 120756.`, 84743.`, 81796.`, 55478.`, 342773.`}, {"2002.", 1.`, 132486.`, 90858.`, 87620.`, 57200.`, 368164.`}, {"2002.", 2.`, 137488.`, 94070.`, 90594.`, 58915.`, 381067.`}, {"2002.", 3.`, 131240.`, 91154.`, 88366.`, 57437.`, 368197.`}, {"2002.", 4.`, 123370.`, 86772.`, 82922.`, 55749.`, 348813.`}, {"2002.", 5.`, 117880.`, 83021.`, 79119.`, 54365.`, 334385.`}, {"2002.", 6.`, 115435.`, 80660.`, 77160.`, 55204.`, 328459.`}, {"2002.", 7.`, 116500.`, 80013.`, 76006.`, 61847.`, 334366.`}, {"2002.", 8.`, 115941.`, 79710.`, 75874.`, 63734.`, 335259.`}, {"2002.", 9.`, 115510.`, 79362.`, 76119.`, 63255.`, 334246.`}, {"2002.", 10.`, 113148.`, 78893.`, 75886.`, 59771.`, 327698.`}, {"2002.", 11.`, 114998.`, 80041.`, 78555.`, 57431.`, 331025.`}, {"2002.", 12.`, 121161.`, 83870.`, 84218.`, 55652.`, 344901.`}, {"2003.", 1.`, 133942.`, 91263.`, 91096.`, 57991.`, 374292.`}, {"2003.", 2.`, 139316.`, 95070.`, 94339.`, 59619.`, 388344.`}, {"2003.", 3.`, 137808.`, 94716.`, 93828.`, 59874.`, 386226.`}, {"2003.", 4.`, 130040.`, 90801.`, 89073.`, 58678.`, 368592.`}, {"2003.", 5.`, 123267.`, 86606.`, 83897.`, 57189.`, 350959.`}, {"2003.", 6.`, 117450.`, 82422.`, 79555.`, 56754.`, 336181.`}, {"2003.", 7.`, 118598.`, 82286.`, 79099.`, 64601.`, 344584.`}, {"2003.", 8.`, 118039.`, 82704.`, 79580.`, 67045.`, 347368.`}, {"2003.", 9.`, 117001.`, 82031.`, 79391.`, 66264.`, 344687.`}, {"2003.", 10.`, 115516.`, 81213.`, 79543.`, 63347.`, 339619.`}, {"2003.", 11.`, 117962.`, 83382.`, 82964.`, 61444.`, 345752.`}, {"2003.", 12.`, 124398.`, 87009.`, 88727.`, 59805.`, 359939.`}, {"2004.", 1.`, 137286.`, 93437.`, 94484.`, 62745.`, 387952.`}, {"2004.", 2.`, 142026.`, 97318.`, 97641.`, 64762.`, 401747.`}, {"2004.", 3.`, 139628.`, 96280.`, 96231.`, 64797.`, 396936.`}, {"2004.", 4.`, 131918.`, 92109.`, 90571.`, 63754.`, 378352.`}, {"2004.", 5.`, 125125.`, 88330.`, 85700.`, 62431.`, 361586.`}, {"2004.", 6.`, 120387.`, 85467.`, 83035.`, 61836.`, 350725.`}, {"2004.", 7.`, 122578.`, 84993.`, 81911.`, 70961.`, 360443.`}, {"2004.", 8.`, 121854.`, 84717.`, 81689.`, 73114.`, 361374.`}, {"2004.", 9.`, 123099.`, 85422.`, 83209.`, 73128.`, 364858.`}, {"2004.", 10.`, 124712.`, 86710.`, 85165.`, 71506.`, 368093.`}, {"2004.", 11.`, 128854.`, 89942.`, 89983.`, 69958.`, 378737.`}, {"2004.", 12.`, 138665.`, 95180.`, 96934.`, 69818.`, 400597.`}, {"2005.", 1.`, 152676.`, 102479.`, 102828.`, 72275.`, 430258.`}, {"2005.", 2.`, 156993.`, 104815.`, 104787.`, 72662.`, 439257.`}, {"2005.", 3.`, 155648.`, 104838.`, 103627.`, 72234.`, 436347.`}, {"2005.", 4.`, 148312.`, 101392.`, 98459.`, 71261.`, 419424.`}, {"2005.", 5.`, 140611.`, 97076.`, 92760.`, 68866.`, 399313.`}, {"2005.", 6.`, 136594.`, 93973.`, 88533.`, 68988.`, 388088.`}, {"2005.", 7.`, 138801.`, 93815.`, 88611.`, 77884.`, 399111.`}, {"2005.", 8.`, 137763.`, 93093.`, 88531.`, 80600.`, 399987.`}, {"2005.", 9.`, 137828.`, 93494.`, 90400.`, 79453.`, 401175.`}, {"2005.", 10.`, 136270.`, 93047.`, 90893.`, 76318.`, 396528.`}, {"2005.", 11.`, 137973.`, 93792.`, 93833.`, 73415.`, 399013.`}})

nep={10196782,10174853,10142362,10116742,10097549}

u={(342773/10196782), (344901/10174853), (359939/10142362), 
        (400597/10116742), (399013/10097549)}

Az infláció alakulása Magyarországon

A munkanélküliséghez hasonlóan itt is a KSH adatait vettem alapul. Az infláció nagyságát 1985-től tudom ennek révén követni 2005-ig. A következőképpen nézett ki:

Hivatkozások,  
        felhasznált irodalom:

Meyer Dietmar-Solt Katalin: Makroökonómia,
Aula, Budapest, 2002.

Oroszi Sándor: Az inflációelmélet fejlődése Phillipstől napjainkig