Alkalmazásfejlesztés kéziszámítógépre Linux környezetben

Bácsi László I. Inf.
Konzulens: Szeberényi Imre dr., Irányítástechnika és Informatika Tanszék

Napjainkban a kéziszámítógépek egyre elterjedtebbek. Jelenleg leginkább személyi asszisztensként töltik be szerepüket, de már most is megfigyelhetőek más felhasználási területek is (pl. mobiltelefonkártya feltöltés, GPS). A PDA funkciókon túl ezek a készülékek sokkal több mindenre képesek. Sok olyan felhasználási terület lehet, ahol fontos a könnyen kezelhetőség és hordozhatóság, olyan területek, ahol pl. egy notebook használata nehézkesebb lenne. Jelenleg a legnagyobb probléma, ami az ilyen irányú felhasználás útjában áll, a megfelelő szoftverek hiánya.

Dolgozatomban megvizsgálom, hogy a jelenleg egyik legelterjedtebb mobil operációs rendszernek, a Microsoft® Pocket PC rendszernek milyen alternatívát tud nyújtani egy Linux alapú, teljesen szabad (GPL által védett) operációs rendszer, az ezen a platformon elérhető alkalmazásokkal együtt. Továbbá bemutatom azokat az eszközöket, amelyek egy erre a platformra íródó alkalmazás fejlesztésekor hasznunkra válhatnak.

A dolgozat három fő részre osztható. Az elsőben bemutatom egy kéziszámítógépre fejlesztett Linux disztribúció telepítését. Hardverként egy HP iPAQ H5500-as készüléket használunk. Röviden áttekintést adok az alternatívákról, majd egyet kiválasztva, azt kicsit mélyebben is megvizsgáljuk. A fontosabb alkalmazásokat összevetem a Pocket PC-n elérhetőekkel. Azt fogjuk látni, hogy a legfontosabb alkalmazások már Linuxra is elérhetőek ezen az arhitektúrán, és sok esetben bővebb szolgáltatáskészlettel rendelkeznek a Pocket PC-s megfelelőjüknél.

A második részben bemutatom az elérhető fejlesztőeszközöket. Nem célom azon eszközök tüzetesebb bemutatása, amelyek használata megegyezik egy átlagos Linuxos alkalmazás fejlesztésénél megszokottakkal. Sok olyan dolog van, amire ügyelnünk kell egy kéziszámítógépre tervezett alkalmazás fejlesztésénél, azonban több olyan eszköz is rendelkezésre áll, ami segíti a fejlesztést. Ezeket részletesebben is megvizsgálom konkrét példákon keresztül bemutatva a használatukat. Ebben a részben még bemutatásra kerül az OPIE API, aminek használatával grafikus programokat fejleszthetünk kéziszámítógépünkre.

Végül egy konkrét alkalmazási példán keresztül mutatom be az előző részben ismertetett programok és az OPIE library használatát. Itt egy adatgyűjtési- és megjelenítési feladatok segítésére használható program fejlesztésének menetét mutatom be. Ez a program egy valós igényt elégít ki, mely az építész hallgatók oktatásánál merült fel.